![fallback-thumbnail](https://skgz.org/wp-content/uploads/2021/03/fallback-thumbnail.jpg)
Tiskovna konferenca SKGZ-SSO
»Če izgubimo predstavnika v italijanskem parlamentu ne bo oškodovana samo slovenska manjšina, škodo bosta utrpeli tudi Dežela FJK in Slovenija«. To je ugotovitev, na kateri sloni »politična ofenziva« predsednikov SKGZ in SSO Rudija Pavšiča in Walterja Bandlja, ki bosta – tako pravita – naredila vse, da bomo Slovenci ohranili upanje za parlamentarno zastopstvo. Njun zaveznik je pri tem predsednica paritetnega odbora za slovensko manjšino Ksenija Dobrila, s katero sta Pavšič in Bandelj na to in še o drugih aktualnih temah včeraj sklicala novinarsko konferenco.
Pobudniki srečanja z novinarji bodo na velike pomanjkljivosti volilnega zakona za poslansko zbornico (t.i.italicum) in novega senata opozorila predsednika parlamentarnih skupščin Lauro Boldrini in Pietra Grassa. Uradna Ljubljana je bila že nekajkrat opozorjena, da Slovenci v Italiji tvegamo izgubo parlamentarca, kar se zaveda tudi Dežela. Sodeč po Bandljevih in Pavšičevih besedah pa sedanja deželna garnitura ni naredila dovolj oziroma je naredila premalo za zaščito manjšinskih interesov, ki so konec konec tudi njeni.
Parlamentarno zastopstvo ni samo stvar načel in politike, ampak je tudi čisto praktična zadeva. Pavšič je opozoril na dragoceno delo poslanke Tamare Blažina, ki mora vsakodnevno spremljati celo vrsto zakonskih postopkov, odlokov in ministrskih ukrepov, ki vsak po svoje zadevajo našo manjšino. In to na najrazličnejših področjih, od šolstva do javne uprave, kulture, bančništva in športa.
Naprezanja SKGZ in SSO imajo predvsem politični naboj, saj imata organizaciji, če gledamo na vsebino volilnih mehanizmov, precej različna stališča. Medtem ko je Bandelj po zgledu Slovenije in Hrvaške podpornik zajamčenega zastopstva v parlamentu (predsednik SSO se popolnoma prepoznava v včerajšnjih stališčih goriškega tajnika SSk Julijana Čavdka v našem dnevniku), je Pavšič drugačnega mnenja. Zajamčeno zastopstvo se mu ne zdi v dometu Slovencev, bolj realen je zanj t.i. ladinski volilni model (grobo povedano: prvi slovenski kandidat na listi bi v vsakem primeru prevzel mesto zadnjega izvoljenega kandidata italijanske narodnosti).
Pavšič je namignil, da stranke, za katere glasujejo Slovenci, niso ravno naklonjene tako zasnovani politični pobudi SKGZ in SSO za volilni zakon. Njegova usoda je vezana na jesenski ljudski referendum o ustavnih reformah. Stranka Slovenska skupnost je že pozvala svoje somišljenike, naj glasuje ne reformam, drugi v manjšini se o tem še niso javno opredelili.
Sandor Tence
(Primorski dnevnik, 6. avgusta 2016)